Arvbarhet og avlsverdier for metanproduksjon hos unge okser av Norsk Rødt Fe (NRF), med målinger i GreenFeed
Master thesis
![Thumbnail](/nmbu-xmlui/bitstream/handle/11250/3038215/Hamfjord2022.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2022Metadata
Show full item recordCollections
- Master’s theses (BioVit) [386]
Abstract
Fokuset rundt klimagasser og forurensning har økt de siste tiårene, og drøvtyggerne har blitt stemplet som miljøverstinger. Avl er en måte å redusere klimaavtrykket fra drøvtyggere, men for å kunne gjøre dette må egenskapen forskes på og sammenhengen med andre egenskaper må utforskes. Prosjekt «klimaku» har som mål å undersøke om det kan avles frem en ku av Norsk Rødt Fe (NRF) som har et lavere utslipp med metangass (CH4). I dette prosjektet har Geno installert GreenFeed-enheter i 14 kommersielle besetninger med NRF kyr i Norge, i tillegg til en på Geno sin teststasjon i Øyer kommune.
Hensikten med oppgaven er å beskrive fenotypiske nivå og variasjon i CH4-produksjonen hos unge NRF okser, estimere arvegrad og avlsverdier for egenskapen, og undersøke i hvilken grad dette har sammenheng med oksens avlsverdier for viktige egenskaper i avlsmålet for NRF. CH4 ble målt i perioden 01.09.2020 til 31.12.2021 på 96 unge NRF okser på Geno sin teststasjon, oksene er spredt i 11 forskjellige puljer gjennom perioden. Avlsverdier for viktige egenskaper i avlsmålet for NRF og slektskapsinformasjon ble hentet fra Geno, i tillegg til vektinformasjon på 40 av oksene som ble benyttet til å regne ut tilvekst.
Hver okse hadde 372 ± 126 CH4 målinger i perioden, gjennomsnitt ± standardavvik for CH4 var 217 ± 48 g/dag. Det var antydninger til sesongvariasjon i CH4-produksjonen over perioden, med høyest produksjon om høsten og lavest produksjon om vinteren. Varianskomponenter ble estimert med en lineær dyremodell hvor pulje og alder var de faste effektene, effekt av testdag, permanent miljø og additiv genetikk var tilfeldige effekter i modellen. Slektskapsinformasjon inntil seks generasjoner tilbake i tid ble tatt med og slektskapsfilen inneholdt 3 354 dyr.
Arvegraden til CH4-produksjon ble estimert til 0,23 med gjentaksgrad 0,32. Det var ingen sammenheng mellom avlsverdi for CH4 og hvilke okser som ble selektert som seminokser, med stor spredning i de estimerte avlsverdiene for CH4. Laveste og høyeste estimert avlsverdi for CH4 var -33,8 og 43,5, hvor lav verdi var gunstige. Korrelasjoner mellom avlsverdi for CH4, samlet avlsverdi og delegenskaper i avlsmålet for NRF ble beregnet, avlsverdi for CH4 var mest korrelert med indeks for kjøtt og tilvekst, med henholdsvis 0,31 og 0,37, dette gir en indikasjon på at det er en genetisk korrelasjon for disse egenskapene.
Med en arvbarhet på 0,23 vil egenskapen være mulig å avle for, det er nødvendig med grundig kartlegging av genetiske korrelasjoner og trender i produksjonen før en aktiv seleksjon for egenskapen kan begynne. Måling av CH4 burde fortsette over en lenger periode for å overvåke utviklingen og undersøke om det er indirekte seleksjon for egenskapen i NRF populasjonen, i tillegg bør det sjekkes om egenskapen er lik for unge dyr i vekst og melkekyr i produksjon.