Betring av NorFor-grovfôropptaksmodellen hos mjølkekyr ved bruk av tyggetidsregistrering
Master thesis
![Thumbnail](/nmbu-xmlui/bitstream/handle/11250/2604006/%c3%98vreeide2019.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2019Metadata
Show full item recordCollections
- Master’s theses (BioVit) [386]
Abstract
Denne oppgåva inneheld ein teoridel og eigne undersøkingar. Teoridelen tek for seg tema omkring fôropptak, tyggeaktivitet og prediksjonsmodellar for fôropptak som er relevante for eige forsøk. Fôr er den største variable kostnaden i mjølkeproduksjonen. Best mogleg kunnskap om individuelt fôropptak hos mjølkekyr kan bidra til betre ressursutnytting og økonomi. Informasjon om dyret si yting, tyggeaktivitet og rasjonssamansetting er i dag tilgjengeleg igjennom forskjellige sensor og datasystem.
Målet med denne studien var å undersøke om denne informasjonen kan nyttast til forbetre NorFor si berekning av individuelt grovfôropptak hos mjølkekyr. Hovudvekta er lagt på registrering av ete- og drøvtyggingstid.
Forsøket blei utført på 43 kyr av rasen Norsk Raudt Fe (NRF) frå kalving til 60 dagar etter kalving. Dyra blei delt inn i tre grupper med forskjellig fôrregimer, med mål om å få ulikt grovfôropptak. Tyggeaktivitet (min/dag), her under etetid og drøvtyggingstid, blei registrert av to system. Nedap CowControl (Nedap livestock management, Groento, Nederland) blei brukt igjennom heile forsøket, medan RumiWatch tyggegrimer (Itin + Hotch GmbH, Liestal, Sveits) blei brukt dag 24 til 31 og dag 53 til 60 etter kalving. I tillegg vart informasjon om yting, kjemisk innhald i mjølk og fôr, samt kraftfôr- og grovfôropptak registrert.
Resultatet viser at enkeltobservasjonar ikkje er tilstrekkeleg for å berekne individuelt grovfôropptak til kyr i starten av laktasjonen. Tyggeaktivitet syner å forbetre NorFor sin fôropptakspredikasjon for grovfôr. Eteaktivitet synte sjeldan signifikante verdiar. Også informasjon om protein (g AAT/MJ NEL) forbetrar modellen og kan vere hensiktsmessig å implementere. Holdpoeng kan tyde på å ha ein verdi, på grunn av tekniske problem kan ein ikkje konkludere med verdien av hold i denne oppgåva.
Bruk av sensorar knytt til aktivitet og produksjon, i kombinasjon med NorFor, er tydleg attraktivt for predikasjon av individuelt grovfôropptak. The thesis consists of both background and own trials. Background review subjects surrounding feed intake, chewing time and prediction models for feed intake that are relevant for own trials. Feed is the biggest variable cost in Norwegian dairy production. Good knowledge of individual feed intake on dairy cattle is key to efficient use of resources and better economy. Information on productivity, chewing time and feed ration composition is available from different sensorical and management systems.
The goal of this study was to investigate the use of sensorical data to improve prediction of individual feed intake by the NorFor feed intake model. With eating and rumination time as a main focus.