Risiko på store investeringer i landbruket
Master thesis
Permanent lenke
http://hdl.handle.net/11250/187243Utgivelsesdato
2011-11-01Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Master's theses (HH) [1130]
Sammendrag
Temaet for oppgaven er store investeringer i landbruket. Fokuset er å kartlegge om man tar hensyn
til risiko ved investeringer i landbruket som har fått støtte fra Innovasjon Norge. Innovasjon Norge gir
hvert år ut betydelige beløp i form av Bygdeutviklingsmidler som går til tiltak innenfor tradisjonelt
landbruk. De har imidlertid sett at det er forskjell på hvor godt bønder driver gården, både
driftsmessig og økonomisk, og ønsker derfor en undersøkelse av risikovurderinger. Empirien bygger
på intervju med ni bønder i Østfold og Akershus, som investerte i 2008. Vi har også sett på
regnskapstallene før, under og etter investeringen.
Antall driftsenheter går ned, samtidig som at jordbruksarealet holder sg stabilt på cirka 10 millioner
dekar. Trenden er at gårdene blir færre og større, med en mer spesialisert drift. Mellom 1999 og
2010 har antall driftsenheter gått ned med 25 064 enheter, mens kapitalbindingen har vært relativ
stabil. Dette viser at investeringene per bruk går opp, og at bonden sitter med en stadig høyere gjeld.
Motivasjonen for å investere i tradisjonelt landbruk er stor hos våre respondenter. Bedre
arbeidshverdag, jobbe og styre egen gård og ha et levende gårdsbruk er drivkraften hos de fleste.
Kunnskap til å drive et større foretak, som investeringsbrukene er i ferd med å bli, er varierte. Noen
investerer uten noe mål for driften, mens andre har satt klare driftsmessige- og økonomiske mål.
Utvalget vårt hadde en god start på investeringen med rentenedgang og generelt et rekordlavt
rentenivå. Prognosene sier at det kommer flere rentehopp i årene som kommer. Renteoppgangen,
samt betydelig prisoppgang på driftskostnader, påvirker betalingsdyktigheten til bøndene og hvor
mye de kan ta ut i lønn.
Risikoen ved en investering kan medregnes i investeringsbudsjettet ved å bruke kalkulasjonsrente. På
denne måten er risiko tatt hensyn til, tross at det er andre mål enn økt lønnsomhet som er
investeringsårsak. Ved et risikopåslag på renten er man mer forberedt på variasjoner i priser og kan
lettere håndtere uforutsette hendelser som endring i rente. Resultatene fra empiren forteller at
risiko ikke blir tilstrekkelig tatt hensyn til under investeringer i landbruket. Institusjoner som
Innovasjon Norge, banker og landbrukskontoret bør håndtere og eliminere en del av risikoen
tidligere i prosjektfasen, slik at ulønnsomme prosjekter ikke blir iverksatt.