Hva er dårlig ledelse? : en studie av populæroppfatningen av dårlig ledelse
Master thesis
Permanent lenke
http://hdl.handle.net/11250/217390Utgivelsesdato
2014-08-18Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Master's theses (HH) [1130]
Sammendrag
Vi har gjennom vår kvalitative og kvantitative forskningsstudie ønsket å finne ut hva folk flest legger i begrepet dårlig ledelse, da dette temaet ikke har blitt viet like mye forskning som ledelse generelt. Vår studie bygger derfor på problemstillingen;
- Hvordan blir dårlig ledelse begrunnet i populære medier, og hvordan har bruken av begrepet utviklet seg?
Vi har valgt å ta for oss avisartikler som datakilde da vi forutsetter at medier er et naturlig sted å henvende seg når man skal nå ut i det offentlige rom. Vi benyttet oss av søkemotoren Retriever der vi valgte ut avisene VG, Dagbladet, Dagens Næringsliv, Aftenposten og Ukeavisen Ledelse. Videre leste vi alle avisartikler som kom opp under søkeordet ”dårlig ledelse” i perioden 1945-2013, i alt 768 artikler, og registrerte alle begrunnelsene for dårlig ledelse. Til sammen utgjorde dette i overkant av 200 ulike begrunnelser som vi videre delte inn i elleve begrunnelseskategorier for videre bearbeidelse. Funnene viste at dårlig ledelse kan være svært mye, noe 200 ulike begrunnelser peker i klar retning av. Med 30 % av begrunnelsene var Ingen begrunnelse den største kategorien, dvs. at dårlig ledelse, én av tre ganger det nevnes i tabloidene, ikke blir videre begrunnet. Lederens egenskaper var den nest hyppigste begrunnelsen med 25 % og Dårlige beslutninger, valg og resultater kom som nummer tre med 10 %. Videre sto de resterende åtte kategoriene for 35 %. Fra vår datainnsamling ser vi en tendens til at antall artikler og begrunnelser topper seg under nasjonale og internasjonale kriser og nedgangstider. Det kom tydelig frem at de forskjellige begrunnelsene varierer i popularitet uavhengig av de gjeldende ledelsesteoriers aktuelle tidsepoker. Vi ser også en klar økning i fokuset rundt dårlig ledelse etter 1980, som for øvrig er samme periode som ledelse tok over for styring. Dette viser seg gjennom økt andel artikler skrevet om dårlig ledelse i forhold til ledelse, men også i forhold til antall artikler skrevet totalt. Til slutt har vi funnet at det skrives mer om ledelse enn styring tross utvikling fra styring mot ledelse og tilbake til styring igjen, sett i et historisk perspektiv. Det hadde vært interessant å se hva andre forskere hadde funnet ved å gjennomføre samme undersøkelse da vi har måttet ta subjektive avgjørelser selv om vi har forsøkt å gjennomføre en så objektiv forskningsstudie som mulig. Til slutt vil vi si at dette har vært et svært spennende tema, hvor studien har reist flere interessante spørsmål rundt ledelse, som igjen kan være utgangspunkt for videre forskning.
Abstract
We have through our qualitative and quantitative research study wanted to find out how the general population define the concept of bad leadership, as this is a topic that has not been given as much research as leadership in general. Our study is therefore based on the following research question:
- How is bad leadership justified in the popular media, and how has the use of the term evolved?
We have chosen newspaper articles as our data source, as we assume the media is a natural place to turn to when reaching out to the public. We have used the search engine Retriever where we chose the following newspapers; VG, Dagens Næringsliv, Aftenposten and Ukeavisen Ledelse. Furthermore, we read all newspaper articles under the search term "dårlig ledelse" (“bad leadership”) in the period 1945-2013, a total of 768 articles, and recorded all the reasons for bad leadership. This resulted in 200 different reasons for bad leadership, which we further divided into eleven categories in order to enable the grounds for further processing. Our findings showed that reasons for bad leadership vary. The largest category was “No reason” with 30 %, meaning that one of three articles mentioning bad leadership did not give further description of reasons. “The leader’s attributes” came in a close second with 25 %, “Bad decisions, choices and results” came in third with its 10 % and the remaining eight categories stood for the last 35 %. Our data collection also showed indications that the number of articles and justifications peak during various crises and recessions. It was also evident that the various descriptions vary in popularity regardless of the current leadership theory of the relevant periods. We also saw a clear increase in the focus around bad leadership by 1980, which is the same period the term “leadership” came into use instead of “control”. This is reflected by an increased share of articles written about bad leadership in relation to management, but also in terms of the number of articles written in total. Finally, we have found that leadership is written more about than management, despite the historical development from leadership to management, and then returning back to management. It would be interesting to see what other researchers would find by conducting the same survey, considering that we have had to make subjective decisions even though we have tried to achieve an objective research process. This has been an exciting topic, and our study has raised several interesting questions about leadership and management that we encourage further research on.